СУПЕРЕЧНОСТІ В КОНСУЛЬТУВАННІ З ПРОФЕСІЙНОЇ КАР’ЄРИ МАЙБУТНІХ КВАЛІФІКОВАНИХ РОБІТНИКІВ - Базиль, Людмила; Орлов, Валерій (Професійна педагогіка, 2018)
У статті обґрунтовується консультування з професійної кар’єри як дієвий психолого- педагогічний чинник забезпечення якості професійної підготовки майбутніх фахівців у закладах освіти, що конкретизується алгоритмами дій та механізмами проектування (планування, розроблення) кар’єри і побудови кар’єрної траєкторії, визначення оптимальних способів (шляхів, рішень) професійного і кар’єрного розвитку, коригування кар’єрної траєкторії задля підвищення ефективності фахової діяльності. Кар’єру позиціоновано як складне соціально-психологічне явище, що детермінує життєдіяльність особи і передбачає постійні зміни (підйоми і спади) в її професійному й особистісному розвитку. Обґрунтовано, що професійна кар’єра є процесом реалізації людиною себе, своїх можливостей в межах виконання професійної діяльності й успішно спланувати професійну кар’єру спроможні особи зі сформованими стійкими кар’єрними орієнтаціями. Проаналізовано основні суперечності, що зумовлюють виникнення невідповідностей між індивідуально-особистісними уявленнями майбутніх фахівців та їхнім реальним потенціалом, а саме: між розумінням індивідом суті кар’єри і середовищем, в якому він може професійно зростати, розраховуючи на власні сили; між кар’єрою й іншими сферами життєдіяльності особи, обставинами, в яких такі розходження посилюються; соціальними стереотипами щодо кар’єри та їхнім упливом на кар’єрні орієнтації окремих індивідів; між недостатнім рівнем смислових зв’язків щодо якості професійної підготовки та перспективами життєдіяльності і професійної самореалізації. На думку авторів, на подолання цих суперечностей необхідно спрямовувати заходи щодо консультування з професійної кар’єри майбутніх фахівців. У статті розглянуто методичні аспекти організації консультативних заходів для окремої особи (індивідуальне консультування), кількох індивідів (групове консультування) або кількох груп (циклове консультування) на основі застосування діагностичних методів і методик самооцінки індивідуальних якостей, оцінки професійної діяльності, методів інформування й аналізу тенденцій ринкової економіки з урахуванням специфіки фаху.